Asociace malých a středních podniků a živnostníků ČR (AMSP ČR) varuje, že nová odpadová legislativa, kterou v pondělí schválila vláda, přináší zásadní zdražení pro podnikatele a složitější povinnosti, avšak požadovanou recyklaci nepodporuje.
V průběhu měsíců dubna a května letošního roku se k tomuto materiálu sešel rekordní počet připomínek, kterých bylo více než 3000. Kvůli řadě bodů byla následně kritizována i Legislativní radou vlády, včetně široké kritiky nedostatečné analýzy ekonomických dopadů na obce a firmy. Jednání vlády o balíku nové odpadové legislativy bylo s ohledem na problémový obsah a řadu trvajících otazníků přeloženo na 9. prosince 2019, kdy vláda tyto právní předpisy schválila.
To hlavní, co je nové odpadové legislativě vyčítáno, je skutečnost, že ač má zajistit splnění recyklačních cílů nových evropských směrnic, neobsahuje prakticky žádné nástroje na podporu recyklace. EU stanovila dva základní cíle, které spolu velmi úzce souvisejí a oba provázala k roku 2035. Za prvé se k tomuto datu má omezit skládkování komunálních odpadů na 10 % a zároveň se mají odkloněné komunální odpady přesunout co nejvíce na recyklaci. Členské státy mají v roce 2035 recyklovat minimálně 65 % komunálních odpadů. EU stanovuje tyto cíle a doplňuje k nim, že smyslem nové legislativy nemá být přesun odpadů ze skládek do kapacit nových spaloven (ZEVO), ale právě do potřebné recyklace. Logickým důvodem je fakt, že EU potřebuje výrazně zodpovědnější systém nakládání se surovinami. A právě odpady chce nová legislativa EU vnímat zejména jako zdroje surovin pro další výrobu. Nové odvětví může znamenat skutečně velké množství pracovních míst a rozvoj řady moderních technologií. Za 15 let máme být jako ČR schopni do recyklace každoročně směřovat o 1,4 milionů tun komunálních odpadů více než nyní.
JUDr. Věroslav Sobotka, manažer pro legislativu AMSP ČR, k tomu uvádí: „Nové české zákony však reálnou podporu recyklace neobsahují. Jsou velmi důsledně nastaveny na splnění cíle odklonu odpadů ze skládek, dokonce ještě o 5 let dříve, a tedy přísněji, než stanovuje směrnice EU – již k roku 2030. Pro obce, města i firmy se jedná o výrazně dražší řešení, o kterém rozhodlo MŽP. I tak je to ale pouze polovina cesty. Na tu podstatnější polovinu, tedy na motivační nástroje na podporu potřebné recyklace, se bohužel zapomnělo.“ Ale je zde řada dalších vážných problémů. Zákon počítá s možností slev u obcí, pokud budou plnit vysoké požadavky na třídění odpadů. Naopak firmy na možné slevy nemají nárok, a to ani přes fakt, že stát chce prosadit nastavení o 5 let přísnější než požaduje EU. Stát chce podnikatelům navíc zdražit nejen komunální odpady, ale nová omezení a zdražení se mají nad rámec požadavků EU týkat i průmyslových odpadů.
Navrhované zákony obsahují i řadu dalších požadavků nad rámec nové evropské legislativy (tzv. gold-plating). Dalším z příkladů je zakotvení parametru výhřevnosti, podle kterého se má dle MŽP posuzovat recyklovatelnost a využitelnost odpadů. Evropská legislativa takový parametr přitom vůbec nezná a tento parametr nemá ve vztahu k recyklaci ani žádnou odbornou logiku. Tyto a další požadavky přitom znamenají další zbytečnou a poměrně významnou ekonomickou zátěž na podnikatele. Smutným faktem je také to, že nová legislativa je skoro třikrát obsáhlejší a méně přehledná než ta dosavadní a přináší s sebou i řadu nových administrativních povinností. To všechno nejsou dobré zprávy pro podnikatele. Řada odborníků požaduje doplnění nezbytných nástrojů na podporu recyklace, aby zákony měly potřebný smysl.
Ilustrační foto